Sammendrag
Øyvind Rimbereids lyrikk tar opp i seg et bredt spekter av erfaringer og fagdisipliner, og hvert enkelt dikt spenner gjerne vidt, både spatialt, temporalt og tematisk. I denne oppgaven ser jeg på hvordan den sansende og forgjengelige kroppen står i sentrum for disse svingningene i fire Rimbereid-dikt: «Mydlå mine tenner» fra samlingen Trådreiser (2001), «Solaris korrigert» fra samlingen med samme navn (2004), Jimmen (2011), som er gitt ut i en bok for seg selv, og «Orgelet som ikke finnes» fra Orgelsjøen (2013). Oppgavens teoretiske fundament er fenomenologiens kroppssyn, slik det formuleres av den franske filosofen Maurice Merleau-Ponty. Hans syn på den sansende kroppen som utgangspunkt for all erfaring, samt Edmund Husserls begreper Leib (levd kropp) og Körper (kroppen som objekt), ligger til grunn for Genie Babbs nytenking av narrativ teori. Hun etterlyser en oppmerksomhet på den levde kroppen, og peker på fem fornemmelsesaspekter som uttrykker levd kropp i narrativer. Disse begrepene er svært anvendelige, også i analyse av lyrikk. De fire diktene som leses i denne oppgaven har alle en særlig interessant spenning mellom den beskrevne kroppen, knyttet til Husserls Körper, og den levde, sansende kroppen, knyttet til Husserls Leib. I diktene opptrer eksplisitte og implisitte, mer eller mindre fiksjonaliserte diktjeg, samt de dyr og mennesker disse jegene observerer. Disse er alle påvirket av, og påvirker, sin tid og sitt sted, og er slik del av de samfunnsmessige, økonomisk-økologiske og historiske endringene som hele tiden er i bevegelse rundt dem. Samtidig er de farget av det helt nære – av familie, erindring, personlig historie, arbeid og hverdag, og faktorer knyttet til egen kropp: Sansning, sykdom. Hannah Arendts begreper arbeid, produksjon og handling, og Anniken Greves syn på blikket som aktivt deltagende i landskapet det står mottakelig ovenfor, trekkes inn for å belyse noen av disse nyansene. Gjennom analysene framheves den sansende kroppens betydning for erfaring, språk og billeddannelse, samt kunnskap, eksistens og utvikling i Rimbereids dikt, tidlige som sene. Jeg håper med det å vise hvordan en oppmerksomhet på kroppen kan supplere den allerede eksisterende forskningen på stedet i Rimbereids lyrikk.