Sammendrag
Et halvt århundre har passert siden den siste store kommunereformen fant sted i Vesterålen, som resulterte i dagens kommunestruktur i regionen. Mye har endret seg siden den gang, og det er nå flere tegn i tiden, både lokalt og nasjonalt, som tyder på at en ny reform vil kunne bli aktuelt i nær fremtid. Det er i alle fall sikkert at uansett hva det blir til, så vil debatten om kommunestruktur gjenoppstå fra asken igjen og igjen, i likhet med fugl Føniks.
Ved kommunestyre- og fylkestingsvalget i 2011 ble det valgt hele seks av seks borgerlige ordførere i Vesterålen. Året etter ble det i regionrådet fattet et vedtak om en ny konsekvensutredning av kommunestrukturen i Vesterålen. Parallelt med at det inter-kommunale samarbeidet stadig blir tettere, har flere av ordførerne også tatt til ordet for en sammenslåing. Det kan dermed virke som at en reform står på trappene i regionen, men så lenge frivillighetslinjen videreføres i Stortinget, må slike prosesser gå gjennom de enkelte kommunestyrene. Hva mener så lokalpolitikerne om kommunestrukturen, og hvilke beveggrunner har den enkelte politiker når han eller hun uttrykker sin velvilje eller motstand til reform?
For å belyse dette ble det gjennomført en spørreskjemaundersøkelse blant kommunestyrerepresentantene i de seks kommunene Vesterålen i dag består av. Dataene viser blant annet at de folkevalgte i regionen samlet sett er delte i synet på et forslag om sammenslåing, men at motstanderne er noe mer sikker i sin sak. Studien frembringer også belegg for at en rekke egenskaper ved den enkelte politiker påvirker holdningsdannelsen.