Sammendrag
Den praktiske iverksettingen av lov og forskrift i førstelinjetjeneste skjer i en kontekst hvor en rekke kryssende hensyn må ivaretas. Denne oppgaven stiller opp en rettsdogmatisk analyse av hvorledes § 3-3 i forskrift til opplæringsloven, om konsekvensene av elever i videregående skoles fravær for standpunktkarakterer, bør forstås i lys av tre perspektiver på eleven: Som elev, som borger og som barn/menneske. Deretter holdes denne analysen opp mot noen læreres faktiske iverksetting av bestemmelsen. Oppgaven bidrar til en utdypet forståelse av denne delen av utdanningsretten, bekrefter rettssosiologiens funn om den fragmentariske rettskildebruken i offentlig førstelinjetjeneste, fremhever betydningen av å arbeide med kultur ved siden av arbeidet med rettsregelendringer og belyser problematiske kollisjoner mellom læreres profesjonsetikk og utdanningsrettens krav.
Practical implementation of laws and regulations is done by street-level bureaucrats in a context where several conflicting goals have to be considered. This thesis provides a legal analysis of § 3-3 of the Regulation to the Norwegian Education Act, which deals with the consequences for school students at the upper secondary level of absence for their grades. The analysis is a reading through three perspectives: The student as pupil, as citizen and as child or human. This analysis is then compared to some teachers' practical implementation of the rules. This thesis contributes to an enhanced understanding of this part of Norwegian education law, confirms the findings in the sociology of law on the fragmented use of legal texts in public front line services, emphasizes the importance of working with organizational culture alongside working with change in legal rules and sheds light on problematic collisions between teachers' professional ethics and the demands of educational law.