Sammendrag
Bakgrunn: Innføring av traumesysten har vist seg å bedre kvaliteten av traumebehandling. Traumeorganiseringen i Norge er et område under utvikling og har til nå ikke vært veiledet av offisielle retningslinjer.
Formål: Kartlegge hvilke traumeressurser med bakgrunn i Traumerapportens anbefalinger foreligger blant sykehus med kirurgisk akuttfunksjon som tar i mot potensielt skadde pasienter i Helse Sør-Øst.
Metode: Fra de nasjonale anbefalingene til traumesystem publisert i 2007 ble det identifisert 19 kriterier til traumesystem. Informasjon ble innhentet telefonisk ved å ringe alle sykehus i Helse Sør-Øst. Det ble benyttet et predefinert strukturert spørreskjema og datainnsamling foregikk fra 17.-21. Januar 2011. Inklusjonskriteriene for å være med på forskningsprosjektet var sykehus utenfor Oslo med akuttkirurgisk funksjon som oppga å ta i mot potensielt hardt skadde pasienter. Respondentene på sykehusene var traumekoordinator eller BEST-nettverkets kontaktperson, traumeansvarlig lege eller avdelingssykepleier i akuttmottaket.
Resultater: Ett av 19 sykehus oppfylte alle krav og kriterier. Av 19 definerte kriterier og krav til organisering av sykehus, var medianverdien av oppfylte kriterier 12 (IQR 11-16). Generelt oppfylte sykehusene i lav grad de anbefalte kriteriene for kompetansekrav i traumeteamene og for predefinerte kriterier for overføring av traumepasienter til sykehus med høyere kompetanse.
Konklusjon: Implementeringen av traumerapportens anbefalinger er inkomplett i Helse Sør-Øst, tre år etter publikasjon av de nasjonale retningslinjene. Foreløpig bærer traumeorganiseringen i regionen preg av å være i en utviklingsfase og det er behov for å styrke de sentrale retningslinjene for å bedre status.
Background: The implementation of trauma systems has been shown to improve the quality of trauma care. The trauma care in Norway is an area under development and have until now not been guided by official directional guidelines.
Aim: To survey existing trauma care resources, using the norwegian traumareport as reference, in hospitals with acute surgical function and receiving potentially traumatized patients in the southeast region of Norway.
Method: Nineteen trauma system criterion were identified from the national recommendations on trauma system development published in 2007. The data were collected from a telephone survey using a structured questionnaire. The data collection took place from 17. – 21. January 2011. All hospitals in the southeast health region of Norway were contacted. We included all hospitals with acute surgical services in the southeast health region located outside Oslo in Norway. The responders for the questionnaire were the hospital trauma coordinator, the consultant in charge of trauma or the head of the emergency department.
Results: One of the 19 hospitals included in the study fulfilled every criterion. Of the 19 defined trauma system criteria, the median number of fulfilled criteria was 12 (IQR 11-16). In general, hospitals had low scores on implementation of the recommended criteria for staff participating in the trauma teams and low scores on having predefined criteria for transfer of patients to higher level of care.
Interpretation: The implementation of the trauma system is incomplete in the southeast health region, three years after the publication of national recommendations. Currently the trauma care in the region appears to be in a developing state and there is need for strengthened centralized guidelines to improve the status.