Sammendrag
Formål:
Kartlegge helsearbeideres holdninger til pasienter med rusmiddelproblemer og undersøke om faktorer som yrke, utdanning og erfaring kan ha betydning for holdning.
Design:
Tverrsnittsstudie.
Bakgrunn:
Litteratur innenfor fagområdet, indikerer at helsearbeidere ofte har en negativ holdning til pasienter med rusmiddelproblemer. Negativ holdning ser også ut til å virke negativt på helsehjelpen.
Utvalg:
125 helsearbeidere ved avdeling for Ryggmargsskade og Multitrauma avdeling (RMM) på Sunnaas Sykehus HF (SunHF).
Metode og materiale:
Strukturert spørreskjema (se vedlegg) med 43 holdningspåstander oversatt fra instrumentet SAAS (Substance Abuse Attitude Survey). Påstandene kartlegger fem holdnings-dimensjoner; Toleranse, Intervensjonsvilje, Ikke stereotypi, Behandlingsoptimisme og Ikke moralisme.
Resultater:
88 personer (71,4 %) besvarte spørreskjemaet. Alle fem holdningsdimensjoner hadde gjennomsnittsskår lavere enn referansverdien på 50. Resultatene viste signifikant forskjell (enveis ANOVA) mellom ulike yrkeskategorier med hensyn på Intervensjonsvilje og Behandlingsoptimisme. Post- hoc analyse viste at sykepleiepersonalet skåret signifikant høyere enn fysio- og ergoterapeut, med hensyn på Intervensjonsvilje og Behandlingsoptimisme. På en annen side skåret sykepleiepersonalet lavere enn andre faggrupper på Ikke- stereotype og Ikke- moralisme, men disse sammenhengene var ikke signifikante. Videre viste resultatene signifikant forskjell (enveis-ANOVA) mellom ulike utdanningsnivå med hensyn på Intervensjonsvilje og Ikke- stereotypi. Post-hoc analyse viste at faglærte i gjennomsnitt skåret signifikant høyere enn andre grupper, med hensyn på Intervensjonsvilje, men derimot signifikant lavere enn andre grupper med hensyn på Ikke- stereotypi. Ansiennitet fra SunHF hadde positiv signifikant effekt på Behandlingsoptimisme. Erfaring med denne pasientgruppen i arbeidet ved SunHF hadde positiv signifikant sammenheng med Ikke- stereotypi og Ikke- moralisme. I tillegg skåret helsearbeidere med slik erfaring i gjennomsnitt høyere på alle andre holdningsdimensjoner enn de uten denne erfaringen. Helsearbeidere som hadde ruskurs hadde signifikant høyere gjennomsnittsskår med hensyn på Behandlingsoptimisme enn de uten ruskurs. Men de med ruskurs skåret derimot lavere på Toleranse, Ikke- stereotypi og Ikke- moralisme enn de uten ruskurs.
Konklusjon:
Resultatene viser at det er forhold blant bakgrunnsvariablene som er viktige for å kunne forutsi holdninger, samt at disse forholdene har ulik betydning på de fem holdningsdimensjonene som beskriver holdninger til pasienter med rusmiddelproblemer. Lenger ansiennitet ved SunHF, deltakelse på ruskurs og erfaring med denne pasientgruppen på SunHF bidrar til mer positive holdninger.
Abstract:
Objective: (1) To explore the attitudes of health professionals towards patients with
substance abuse problems, and (2) to investigate associations between attitudes and demographic
factors, such as professional status, education level and experience.
Design:
Anonymous mail survey.
Setting:
Spinal cord lesions and multitrauma inpatient rehabilitation unit at Sunnaas Hospital HF
Background:
Health professionals have been shown to often have negative attitudes towards patients with substance abuse problems. There is a growing body of literature which supports that attitudes are an important factor in healthcare settings and may affect patient care.
Participants:
125 active health professionals of an inpatient rehabilitation unit.
Method:
A questionnaire was developed. 43 beliefs were translated from The Substance Abuse Attitude Survey (SAAS) to measure five dimensions towards patients with substance abuse problems;
Permissiveness, Treatment intervention, Non-stereotyping, Treatment optimism and Non-moralism.
Results:
Eighty-eight (71,4 %) of the 125 sampled health professionals returned usable questionnaires. The survey results show that all fives dimensions had lower mean scores than a referential score of 50.
There were significant differences (the one-way ANOVA) between professional groups in Treatment
intervention and Treatment optimism dimensions. Post-hoc analysis showed the attitudes of nursing
professionals had significantly higher scores than those of physiotherapists and ergotherapists in the
Treatment intervention and Treatment optimism dimentions. On the other hand, nursing professionals
were more stereotypical and moralistic, although these differences were not statistically significant.
There were also significant differences (the one-way ANOVA) between educational levels in Treatment intervention and Non-stereotype dimensions. Post-hoc analysis showed the attitudes of participants with trade school educations had significantly higher scores than those of other groups in Treatment intervention. However, the scores were significantly lower than those of other groups in the Non-stereotype dimension. Trade school professionals showed greater Treatment intervention and Treatmentoptimism, while participants with university degrees were less stereotypical and less moralistic in their approach. Length of service at Sunnaas Hospital HF (SunHF) had a positive effect on participants’ Treatment optimism. This relation was statistically significant. Experience with the substance abuse patient group at SunHF correlated positively with Non stereotyping and Non moralism. In addition, participants with such patient group experience also scored positively on other dimensions than those without, however these differences were not statistically significant. Those who had taken a substance abuse course showed significally higher levels of Treatment optimism. On the other hand, the course didn’t seem to have a positive effect either on the Permissiveness, Non stereotype or Non moralism dimensions.
Conclusion:
The results suggest that there are elements of demographic factors that play roles in predicting attitudes and contribute diffently to these five attitude dimensions when working with patients with substance abuse problems. Lengths of service, taking a substance abuse course, and experience with this patient group, were factors which had a positive impact on attitudes.
Key words: attitudes, substance abuse, health professionals