Sammendrag
Bakgrunnen for studien var en bekymring over at så mye uro, angst og aggressivitet hos dårlige demente er knyttet til samhandlinger med pleieren under stell.
Forskningsspørsmålene som har vært i fokus for studien er:
Hvordan mestrer sykepleierne samhandlingssituasjonene, hvordan mestrer de sine tanker og følelser knyttet til vanskelige samhandlinger, og hvilke mestringsstrategier bruker de i det daglige arbeidet?
Teoretisk har disse begrepene vært sentrale: Integritet, mestring, den demente med stort hjelpebehov, interaksjonell sykepleie.
Kvalitativt forskningsintervju av 13 sykepleiere i demens-omsorg gav et empirisk materiale som er analysert inspirert av Kvales metode.
Studien viste at sykepleierne mestrer samhandlingene på en god måte, men de må ha kjennskap og kunnskap, de må ha tid,
og omgivelsesfaktorene må være tilfredsstillende.
Egne tanker og følelser blir bearbeidet sammen med kolleger i arbeidsfellesskapet, eller de blir reflektert og bearbeidet over tid. Da hjelper det å ha teoretisk kunnskap og praktisk erfaring. De viktigste mestringsfaktorene er: tilhørighet i et arbeidsfellesskap, å finne arbeidet meningsfullt, og få muligheter til å utvikle sin personlige kompetanse. En modell bygd på mestringsteori er laget for å vise nødvendigheten av tilgjengelige sosiale, strukturelle og samfunnsmessige ressurser for at sykepleierne skal bevare og utvikle sine personlige mestringsressurser på en positiv måte.
Studien viser også at den dementes uro, angst og aggressivitet
høyst sannsynlig skyldes integritetskrenking eller opplevelse av trussel mot egen integritet. Trusselnivået vil minske ved gjentagende opplevelser av trygge samhandlingssituasjoner.
Et utdrag av modellen nevnt i forrige avsnitt viser sammenhengen mellom den dementes personfaktorer og situasjonsfaktorer, og forklarer hvordan uro, angst og aggressivitet kan minskes (s.104).
The purpose of the study is to obtain a deeper understanding of the coping strategies used by nurses during their interactions with the demented people helping them maintain their personal hygiene, nursing appears as threat to the demented person´s integrity. Three research questions are asked:
1: How the nurses handle the nursing act and the interaction when the demented patients resist cooperation, and 2: how they cope with the thoughts and feelings following difficult and stressful interactions, and 3: what are their main coping strategies?
The method chosen for this study was Kvale`s qualitative interview based on a interviewguide built on relevant litterature. 13 nurses working with demented people were interviewed, and the data were analysed inspired by Kvale`s method for analysis.
The study showed that the nurses needed to have a deep knowledge about the patient´s virtues, values and wishes in order to cope with the difficult nursing-patient interaction without threatening the integrity. Respect for the demented person, awareness and sensitivity to individual differences and individual experience of vulnerability are important.
To cope with the emotions and thoughts the nurses need to have practice experience and theoretical knowledge, and they need to trust, and be supported by their colleagues. Their most important coping strategies are personal competence, to find their job meaningful, and to feel that they belong to the group they are working with, with Antonovsky: a sense of coherence.
A model built on the theory of Lazarus et al. and a reflection process model is made to show how the nurses can be supported in their difficult task.