Sammendrag
I denne oppgaven har jeg drøftet bergtakingsmotivet i tre norske ballader. Hovedmålet med oppgaven var å vise hvordan psykoanalytisk teori kan kaste nytt lys over bergtakingsmotivet i de naturmytiske balladene. Hypotesen jeg la til grunn for analysearbeidet, var at bergtakingsmotivet skildrer psykologiske prosesser i det ubevisste hos personene i teksten. Jeg valgte tre ballader hvor bergtakingen står sentralt, ”Olav Liljekrans”, ”Liti Kjersti og bergekongen” og ”Nøkken som belar”.
Oppgaven min er delt i fire. I det første kapittelet plasserer jeg balladen i en historisk kontekst. Etter presentasjonen av oppgavens teoretiske grunnlag i kapittel to, ligger hovedvekten av oppgaven i kapittel tre med analysene av de tre balladene. I det siste kapittelet oppsummerer jeg funnene mine, og sammenlikner og drøfter de ulike tilnærmingene. Avslutningsvis forsøker jeg også å svare på i hvilken grad den psykoanalytiske tilnærmingen har muliggjort et nytt syn på bergtakingsmotivet.
Analysene av de tre balladene er gjort med ulike tilnærminger, hvorav de to første er psykoanalytiske og den tredje er historisk-folkloristisk. I analysene av ”Olav Liljekrans” og ”Liti Kjersti og bergekongen” tok jeg utgangspunkt i Freuds og Jungs drømmeteorier. Disse teoriene vektlegger symboler som uttrykk for ubevisste lag i menneskets psyke. I analysen av ”Olav Liljekrans” viste jeg hvordan bergtakingen i et freudiansk perspektiv handler om seksuell oppvåkning og forbudt seksuelt begjær. I analysen av ”Liti Kjersti og bergekongen” viste jeg ved hjelp av jungiansk arketypeteori hvordan bergtakingsmotivet skildrer en psykologisk utvikling som hovedpersonen. En psykoanalytisk tilnærming til teksten er preget av nykritikken og tar i liten grad hensyn til balladens kontekst eller samtid. Flere forskere har pekt på at dette er en svakhet ved metoden, og jeg valgte derfor å analysere den tredje balladen, ”Nøkken om belar”, i et historisk-folkloristisk perspektiv. Den første og viktigste forutsetningen for denne analysen var at mennesker i det tradisjonelle, førmoderne samfunnet forholdt seg til dette fenomenet som noe reelt. I denne analysen viste jeg hvordan balladeteksten og bergtakingsmotivet kan forstås som uttrykk for en levende tradisjon.
I diskusjonen i kapittel fire har jeg pekt på hvor ulik og ofte motsetningsfylt tolkninger av ett og samme symbol kan bli med to ulike tilnærminger. Med oppgaven har jeg forhåpentlig vist at balladeforskningen er tjent med at det anvendes ulike metoder og tilnærmingsmåter. De ulike tilnærmingene og tolkningene er fruktbare hver for seg, samtidig som de supplerer og beriker hverandre gjensidig.