Sammendrag
Den foreliggende studien er en kvalitativ analyse av identitetsintervjuer med unge mennesker som har ankommet Norge som enslige, mindreårige asylsøkere. Studien tar sikte på å øke kunnskapen om identitetsdannelse, og om hvordan unge, alenekommende flyktninger forstår seg selv i det norske samfunnet: Hvordan reflekterer disse unge rundt temaer relatert til identitet? Hvordan forstår de seg selv i det norske samfunnet? Hvordan beskriver de tilhørighet til sin opprinnelige kultur og til den norske kulturen? Hvordan opprettholdes følelsen av kontinuitet i selvet, når omgivelsene blir drastisk endret? Og hvordan gjennomlever disse unge, som ufrivillig har flyktet til et annet land uten foreldre eller andre omsorgspersoner, ungdomstiden og den tilhørende identitetsutviklingsoppgaven? Analysene viste at de unge beskriver seg som tokulturelle: De føler tilhørighet både til sin opprinnelige kultur og den norske kulturen. Informantene vektla ulike aspekter for å uttrykke dette, og de beskrev også ulike prosesser av endring i kulturell tilhørighet i løpet av årene i Norge. Videre beskrev de ønsker om å bli økonomisk selvstendige, leve et normalt liv og bli værende i Norge. Mange fortalte om vanskelige livserfaringer og at de opplevde at de tidlig ble voksne og måtte klare seg selv, men at de synes de likevel har klart seg bra. De unge beskrev forståelser av seg selv som mestrende individer og som medvirkende aktører i egne liv. Informantenes beskrivelser blir knyttet til teorier om kontinuitet i selvet, akkulturasjon og resiliens. Avslutningsvis diskuteres implikasjoner av funnene.
Undersøkelsen baserer seg på semistrukturerte intervjuer, utført av forfatterne selv, med 20 informanter i alderen 17-26 år. Intervjuene fant sted etter at informantene hadde fått innvilget oppholdstillatelse og etter en gjennomsnittlig botid i Norge på 5,6 år, og utforsker de unges beskrivelser av seg selv innenfor domenene skole/jobb, tilhørighet til opprinnelig kultur og tilhørighet til norsk kultur. Fenomenologiske analyser av datamaterialet ble utført ved hjelp av systematisk tekstkondensering. Studien er tilknyttet ”Ungdom, Kultur og Mestring, UngKul”-prosjektet ved Nasjonalt Folkehelseinstitutt.