Sammendrag
Bakgrunn
Norge blir et stadig mer multikulturelt samfunn. UngKul-prosjektet på Folkehelseinstituttet, ledet av Brit Oppedal, ble etablert i 2005 og har som mål å undersøke hvordan sosiale og kulturelle faktorer påvirker barns utvikling, mestring, kompetanse og trivsel. Hensikten med UngKul er å etablere en nasjonalt og internasjonalt anerkjent kunnskapsbase om hvordan etnisitet og migrasjon påvirker psykososial utvikling og psykisk helse hos barn med etnisk minoritetsbakgrunn. Denne studien har undersøkt betydningen av individuelle forskjeller i personlighetsdimensjonen selvkritiskhet-avhengighet, og hvordan sårbarhetsfaktorer i personlighet kan predikere emosjonelle problemer. Forholdet mellom selvkritiskhet- avhengighet dimensjonen og emosjonelle problemer ble videre utforsket i lys av interpersonlige problemer. Det har blitt undersøkt om det finnes gruppeforskjeller mellom barn med majoritets- og minoritetsbakgrunn, og om det er forskjeller i kjønn.
Metode
Undersøkelselsen er skrevet med bakgrunn i Familiestudien i regi av UngKul. Datainnsamlingen ble foretatt fra 2006 - 2009. I fase 1 av studien ble spørreskjemaer adminstrert til i alt 1802 skoleelever i 5. til 8. trinn i 16 forskjellige Oslo-skoler. Dette utvalget ble videre screenet utfra målinger på emosjonelle problemer i spørreskjemaet, der de som skåret høyest og lavest ble invitert til å delta i fase 2. Denne fasen er en ytteligere utforskning av risikofaktorer og mestring i forhold til emosjonelle problemer, og danner datamaterialet for denne undersøkelsen. Utvalget bestod av 366 barn, der 48 % hadde innvandrerbakgrunn.
Resultater
Resultatene viste at venneproblemer er den sterkeste prediktoren for emosjonelle problemer. Personlighetsfaktoren selvkritiskhet var også en sterk prediktor på emosjonelle problemer kontrollert for kjønn, etnisk bakgrunn og venneproblemer. Selvkritiskhet viste seg også å være en god prediktor for venneproblemer. Avhengighetsfaktoren predikerte emosjonelle problemer, men ikke venneproblemer. Det ble funnet små gruppeforskjeller i etnisk bakgrunn og kjønn. Jenter med norsk bakgrunn fremsto som en spesielt sårbar gruppe, da de skårte gjennomsnittlig høyere på både selvkritiskhet og avhengighet. Det ble videre funnet en kjønnsforskjell i avhengighetsfaktoren, der jenter skårer høyere enn gutter.
Konklusjon
Studien fant sammenhenger mellom sårbarhetsfaktorer i personlighet og emosjonelle problemer. Det ble også funnet små gruppeforskjeller i kjønn og etnisk bakgrunn. Fremtidige studier bør søke alternative mål på etnisk bakgrunn for å fange opp kulturspesifikke forskjeller. Det er også en anbefaling å utforske kulturelle forskjeller i oppfatning av kjønnsroller. Mål på akkulturasjon og akkulturasjonsstrategier bør innlemmes som uavhengige variabler. Metodiske aspekter ved denne studien og implikasjoner av resultatene blir diskutert.
Nøkkelord
Emosjonelle problemer, personlighet, etnisk bakgrunn, kjønn, kultur, sårbarhet, innvandring.