Sammendrag
I en tid der verden opplever stadig økt globalisering av varer, tjenester og informasjon, og der Europa stadig blir mer integrert gjennom Den europeiske unions utvidelser av medlemsland og utvidelser av samarbeidsområder, vil det være interessant å se hvordan beskatningen eventuelt blir påvirket av dette.
Denne avhandlingen ønsker å se på utviklingen i utformingen av skattestruktur for europeiske land, og da med særlig interesse å se om det går mot en utvikling der landenes skattestruktur blir mer og mer like hverandre. Den forsøker også å se om det finnes sammenhenger mellom skattenivå og skattestruktur, og om endringer i befolkningsstørrelse eller velstandsnivå har betydning for skattestrukturen. En casestudie av grensehandelen og avgiftspolitikken mellom Danmark og Vest-Tyskland på slutten av 1980-tallet er også inkludert. Tilnærmingen til denne avhandlingen er både av teoretisk og empirisk karakter.
Ved bruk av euklidsk avstandsmåling for skattestrukturen til medlemslandene i EU samt EØS-landene Island og Norge, ble det undersøkt om det var en konvergerende utvikling i perioden fra årene 1995 til 2009. For å finne sammenhenger mellom skattestrukturen og forskjellige eksogene forhold benyttes det paneldataregresjon for det samme utvalget.
Gjennomgang av litteratur viser at mye forskning tilsier at man kan forvente en viss harmonisering av beskatningen. Forskning på effektiv beskatning er jo også i seg selv en viktig kilde til skattereformer og harmonisering. Teorier som antar at beskatning på mobil kapital gradvis vil forsvinne på grunn av skattekonkurranse, populært kalt «race to the bottom», og teorier om at indirekte beskatning som merverdiavgift vil øke gir forventning om en harmoniserende utvikling. I tillegg har det vært gjort mye administrativt i EU for å harmonisere indirekte beskatning som et ledd i målet på å skape et indre marked med fri flyt av varer og tjenester.
Resultater fra den empiriske analysen finner at det har vært en konvergens i utviklingen i skattestruktur for første halvdel av perioden, men ikke i den siste. For et snevrere utvalg med kun de 15 EU-landene før EUs utvidelse i 2002, vises en klarere tendens til konvergerende utvikling for hele perioden. Norge har ikke konvergert med resten av utvalget, noe som nok i stor grad skyldes store økte eksportinntekter fra oljeutvinning.
Jeg finner at andel av selskapsbeskatning går opp ved økt skattenivå, noe som ikke støtter teorien om selskapsbeskatningens forsvinning. Lignende funn fra tidligere analyser (Becker og Elsayyad, 2009) viser også en trend i økning av selskapsbeskatning. Et annet resultat fra den empiriske analysen er at befolkningsmessig små land har høyere inntektsandeler fra avgifter, som merverdiavgift og særavgifter enn større land, hvilket ikke støtter teori om at små land tiltrekker seg inntekter fra grensehandel gjennom lavere satser på avgifter (Kanbur og Keen, 1991).
At a time when the world is experiencing increasing globalization of goods, services and information, and where Europe is becoming more integrated through the European Union's expansion of member countries and its expanding fields of cooperation, it will be interesting to see how the taxation might be affected by this. This thesis wants to look at developments in the design of tax structure for European countries, with particular interest to see if it goes against a trend in which countries' tax structure is becoming more equal. It also tries to see if there are correlations between tax level and tax structure, and if changes in population size or wealth are of significance for the tax structure. A case study of border trade and the taxation policy between Denmark and West Germany in the late 1980s is also included. The approach of this paper is of both theoretical and empirical character.
Using the Euclidean distance measurement for the tax structure of the EU Member States and the EEA countries Iceland and Norway, it was investigated whether there was a converging trend in the period from the years 1995 to 2009. To determine the relationship between tax structure and various exogenous factors a panel data regression model is used. Review of the literature shows that much research suggests that one may expect a certain harmonization of taxation. Research on effective taxation is also in itself an important source of tax reform and harmonization. Theories that assume that the taxation of mobile capital will gradually disappear because of tax competition, popularly called "race to the bottom", and theories of the indirect taxation of VAT will increase the expectation of providing a harmonized development. In addition, it has been done a lot of administration in the EU to harmonize indirect taxation as part of its goal of creating a single market with free movement of goods and services.
Results from the empirical analysis finds that there has been a convergence of developments in the tax structure for the first half of the period, but not for the second half. For a narrower range with only the 15 EU member states before EU enlargement in 2002, we see a clear tendency of converging development for the entire period. Norway has not converged with the rest of Europe, which is probably largely due to a large increase in export revenues from oil production. I find that the share of corporation tax goes up by increased tax rates, which do not support the theory of this tax' disappearance. A similar finding from a previous study (Becker and Elsayyad, 2009) also shows a trend of increase in corporate taxation. Another result of the empirical analysis is that in terms of population small countries have relatively higher revenues from taxes, such as VAT and excise duties than larger countries, which do not support the theory that small countries seek revenue from border trade through lower rates of such taxes (Kanbur and Keen, 1991 ).