Sammendrag
Tema for denne oppgaven er globalisering og normalitet. Gjennom å ta utgangspunkt i den globale trenden migrasjon og globaliseringseffekten immigrasjon til Norge, ønsker jeg å synliggjøre sammenhengen mellom forståelsesrammer, kollektiv identitet og normalitet. Det vil jeg gjøre ved å studere den kollektive identiteten nordmannen i en global kontekst og se hvordan det normale kan da se ut. For det første ønsker jeg å synliggjøre hva en global forståelsesramme kan innebære gjennom å dekonstruere det jeg oppfatter som utenriksdepartementets (UD) forslag til en slik forståelsesramme i sitt Refleksprosjektet. Jeg ønsker for det andre å synliggjøre hvordan en kollektiv identitet kan konstrueres innenfor en slik forståelsesramme i form av et ”ovenfra” tilbud om subjektposisjon gjennom Utenriksministerens representasjon av ”et nytt og større vi” i en tale med samme tittel. For det tredje ønsker jeg å synliggjøre ”nedenfra” hvordan den kollektive identiteten nordmann ”gjøres” og hvilke utfordringer ungdom i Oslo opplever i forhold til dette i sin hverdag. Normalitet blir drøftet i forhold til et fremanalysert globalt forståelsesgrunnlag, representasjonen av den kollektive identiteten og i forhold til opplevd kollektiv identitet.
Målet er å gi et eksempel på en forståelsesramme jeg mener kan bidra til å unngå metodologisk nasjonalisme i forståelsen av samfunnsfenomener. Videre er målet å synliggjøre hvordan forskjellige forståelsesrammer kan gi forskjellige rammer for hva den kollektive identiteten, nordmannen kan romme, og hvilke utfordringer dette gir for ideen om hva som er normalt. Det er også et mål å få synliggjort noen utfordringsområder i forhold til utviklingen av en norsk kollektiv identitet, og hvordan forskjellige forståelsesrammer kan åpne opp eller lukke rommet man kan finne løsninger innenfor.
Forskningsspørsmålene jeg har valgt å stille for å få vite hvordan det globale påvirker vår forståelse av det normale, er som følger:
1. Hvordan konstrueres og tegnsettes en global forståelsesramme i utvalgte tekster fra Refleksprosjektet, og hvilken betydning kan en slik forståelsesramme ha for forståelsen av hva som er normalt?
2. Hvordan konstrueres og tegnsettes den kollektive identiteten nordmannen i utenriksministerens tale ”Å skape et nytt og større ’vi’”, og hvilken betydning kan det ha for vår forståelse av hva som er normalt?
3. Hvordan konstrueres og tegnsettes den kollektive identiteten nordmannen i hverdagslivet hos ungdom i Oslo, og hvilken betydning kan det ha for vår forståelse av hva som er normalt?
Analysene vil være inspirert av et overordnet poststrukturalistisk perspektiv, og majoritetsinkludering som nøkkelbegrep. Jeg vil trekke på flere fagfelt enn sosiologi for å forstå fenomenet, spesielt har jeg trukket på kunnskap fra samfunnsgeografi og sosialpsykologi i tillegg til kunnskapen jeg har med fra en tverrfaglig bachelor i kultur og kommunikasjon. Hovedmetode for analyse vil være diskursive metoder og teorier, samt semiotikk.