Sammendrag
Denne oppgaven handler om besteforeldrenes rolle i småbarnsfamilienes hverdagsliv, og hva slags forventninger barnets foreldre har til barnets besteforeldre. I tillegg tar jeg for meg endringer i nære relasjoner ved å se på det sosiale nettverket rundt barnet: Hvilken betydning tillegger foreldrene besteforeldrene i forhold til barnehagebarn og personale, og hva slags type relasjon har besteforeldrene til barnebarnet?
Problemstillingen studeres på grunnlag av en intervjurunde med et utvalg bestående av tretten familier fra Oslo og to tettsteder på Østlandet, alle med barn i tre-fireårs alder. Datamaterialet som studien bygger på er kvalitative intervjuer med foreldrene til barnet. Intervjuene er gjennomført av NOVA og tilhører prosjektet Barns omsorgskarrierer: Barnehagen som ledd i en omsorgskjede for barn opp til 3 års alder. Hovedtemaet for intervjuene var hvordan småbarnsfamilier legger opp omsorgsløpet fra barnet er født fram til det er tre-fire år. Foreldrene ble intervjuet tre ganger. Intervjuene jeg benytter meg av er det tredje intervjuet av familiene.
Datamaterialet er foreldrenes fortellinger om barnets hverdagsliv. Her inngår også fortellinger om personer som er viktige i barnets liv. I tillegg har foreldrene fylt ut nettverkskart for barnet. Foreldrenes fortellinger analyseres ut i fra rolleteori og forventninger til besteforeldrerollen. De fleste foreldrene vil gjerne at besteforeldrene skal være delaktige i barnebarnets liv. I de familiene der besteforeldrene har liten kontakt med familien, kommer det hos noen frem et tydelig savn etter mer kontakt, både for barnebarnets del og for hjelp i hverdagen som ved barnepass.
Resultater av analysen viser tre ulike typer besteforeldreroller: supre, nære og distanserte besteforeldre. Jeg diskuterer inndelingen i forhold til tidligere typologiseringer av besteforeldre. Det er stor forskjell på hvordan besteforeldre utfører sin rolle som besteforeldre, og det er også forskjeller blant besteforeldrene: mormor er oftere er i en nærere relasjon til barnet og familien i forhold til de andre besteforeldrene. Dette stemmer overens med tidligere forskning. I tillegg skiller bestefedrene seg ut ved å være mer tilstedeværende enn tidligere forskning har vist (se Evenshaug, Hjardemaal og Hallen 2004).
Barnebarn-besteforeldrerelasjonen blir diskutert i forhold til Giddens (1992) begrep om "rene relasjoner" og besteforeldrenes praktiske innsats i forhold til barnebarnet.
I det siste analysekapittelet ser jeg på familien og barnets nettverk. Jeg analyserer barnehagepersonalets plassering på nettverkskartet i forhold til besteforeldrene. Dette gir grunnlag for å diskutere forholdet mellom familiebånd og det offentlige.
Avslutningsvis oppsummerer jeg hovedfunnene og presenterer tilslutt noen forslag til videre forskning på feltet.