Sammendrag
Oppgaven tar for seg EU-domstolens og EMDs møte med rettsstatskrisen i Polen etter 2019. Mer spesifikt konsentrerer oppgaven seg rundt en analyse av hvilken funksjon "rule of law" har spilt i argumentasjonen til de to domstolene. Analysen tar utgangspunkt i en hypotese om at "rule of law" har gått fra å være mer et ideal, til å bli operasjonalisert som et rettslig argument. Denne operasjonaliseringen spores tilbake til den sentrale rollen "rule of law" har fått i EU-domstolens og EMDs utvikling av henholdsvis TEU art. 19 og EMK art. 6. I tillegg til å ta for seg "rule of law" sin funksjon i avgjørelsene til de to domstolene, presenterer oppgaven en tilnærming til utfordringene knyttet til rekkevidden til operasjonaliseringen. For det første tar oppgaven for seg utfordringene knyttet til argumentasjonsformens legitimitet gitt polske myndigheters gjennomgående kritikk av avgjørelsene og "rule of law" sin rolle i dem. For det andre foreslås det i oppgaven en tilnærming til utfordringene som har oppstått som følge av den polske konstitusjonsdomstolens avgjørelser om å kjenne flere av de relevante avgjørelsene fra EU-domstolen og EMD som grunnlovsstridige. I forslaget til tilnærming argumenteres det for at synet på retten fremmet av kritisk rettspositivisme er spesielt egnet til å rettferdiggjøre "rule of law" sin rolle i argumentasjonen på en måte som ivaretar den faktisk forekommende argumentasjonen i de to domstolene.