dc.description.abstract | Sammendrag Formålet med dette forskningsprosjektet har vært å finne ut av hvordan lærere legger opp undervisningen om litteratur og litterære epoker for elever i den videregående skole. Det konkrete målet med oppgaven har vært å besvare problemstillingen: Hvordan legger norsklærere opp undervisningen om litteratur og litterære epoker i norskfaget på VG2? Forskningsprosjektet er bygd på en antagelse om at elever på VG2 har lite indre motivasjon i arbeidet med norskfaget, siden de sliter med å se relevansen og aktualiteten i den eldre litteraturen og de litterære epokene. Selv om det ikke finnes noe konkret forskning som bekrefter eller avkrefter denne antagelsen, er det en rekke teorier og tidligere forskning som kan være med på å legitimere den. Samtidig viser mine egne personlige erfaringer – både som elev i den videregående skolen, student i praksisplassering på en videregående skole, og vikar- og faglærer på forskjellige videregående skoler – at det er bred enighet, blant både lærere og elever, om at VG2-året er spesielt tungt. I dette prosjektet kom det frem at informantene jobber temabasert fremfor tradisjonelt, med et klassisk-kronologisk fokus. Det betyr at de heller jobber med allmenngyldige temaer som liv og død eller menneske og maskin fremfor barokken og renessansen. På denne måten aktualiserer de stoffet for elevene, og bidrar til at flere får en forsterket følelse av relevans. Dette kan igjen bidra til at flere elever blir mer motiverte til å delta i faget, da de opplever at de også har noe av verdi å tilføye, og slik blir faget mer engasjerende enn det tidligere har vært. Selv om det finnes en rekke fallgruver ved å jobbe temabasert, påpeker informantene at disse kan unngås dersom læreren jobber godt i planleggingsfasen, og stadig holder oversikt over hva som foregår i arbeidsprosessen. Dette vitner om at lærere i større grad fokuserer på at elevene skal oppleve faget som aktuelt, relevant og engasjerende, og slik bruker det temabaserte arbeidet som middel i arbeidet mot det mer analytiske, faglig pregede arbeidet. Slik blir også elevene mer tilbøyelige til å lese «tung» litteratur, da de allerede er investert i temaet, og situasjonen blir vinn-vinn for alle parter. | nob |