Abstract
Bakgrunn: Legemiddelbruk i den norske befolkningen er økende. Kunnskap om hvilke legemidler som brukes, hvem som bruker legemidlene og hvordan de brukes er en forutsetning for optimalisering av legemiddelbruk i befolkningen. Blant innsatte i norske fengsler finner man en opphopning av levekårsproblematikk, rus- og psykiske lidelser. Samtidig er det ingen oppdaterte studier som viser bruk av forskrevne legemidler blant innsatte i Norge. Formål: Hensikten med studien er å gi en oppdatert oversikt over bruk av forskrevne psykofarmaka med hovedfokus på vanedannende legemidler blant innsatte i norske fengsler. Materialet og metode: Denne masteroppgaven er basert på datamaterialet fra The Norwegian offender mental health and addiction study (NorMA- studien). NorMA-studien er både en tversnittundersøkelse og en kohortstudie med hensikt å følge innsatte over tid etter soning. Masteroppgaven inneholder kun data fra tversnittstudiets spørreundersøkelse. NorMA ble gjennomført i perioden 2013-2014 ved 57 fengselsenheter i Norge, og 1499 innsatte (96 kvinner) svarte på spørreskjema. Legemidlene som ble undersøkt i studien var; sovemedisiner, beroligende medisiner, medisiner mot depresjon, LAR-medisiner, smertestillende medisiner og ADHD-medisiner. Datamaterialet ble analysert ved bruk av SPSS. Justerte oddsratioer (OR) og 95 % konfidensintervaller ble beregnet ved hjelp av logistisk regresjonsanalyse. Resultater: Blant innsatte i norske fengsler var sovemedisin mest brukt, både før og under soning. Sovemedisin ble i høyere grad brukt av mannlige innsatte, og unge mannlige innsatte brukte mest. Beroligende og smertestillende medisiner ble i høyere grad brukt blant kvinnelige innsatte. Med unntak av sovemedisin var det lavere medisinbruk i tiden under soning sammenlignet med tiden forut for soning. Det var ingen markant endring i bruk av LAR- og ADHD-medisiner i periodene før og under fengsling. Innsatte brukte mer psykofarmaka enn den generelle befolkningen, med unntak av smertestillende medisiner. Bruk av alle de undersøkte legemidlene ble assosiert med psykisk lidelse (HSCL-10 skåre for angst og depresjon). Konklusjon: Denne studien er den første som har sett på bruk av forskrevne psykofarmaka blant innsatte siden 2005, og den første av sitt slag som undersøker bruk av forskrevne VI vanedannende legemidler blant innsatte, både forut for soning og under soning. Resultatene er representative for den norske innsattpopulasjonen. Ved sammenligning med tilsvarende studier så man at bruk av sovemedisin blant norske innsatte skilte seg ut. Ut fra kunnskap om innsattes psykiske helse er det forventet at innsatte rapporterer mer bruk av psykofarmaka enn den generelle befolkningen. Samtidig bør mindre bruk av smertestillende medisiner blant innsatte undersøkes nærmere. Studiet gir en kunnskapsoppdatering på innsattes legemiddelbruk, og resultatene tilsier at fokus på innsattes psykiske helse bør ha høy prioritet. Det bemerkes at stratifisering av studiens resultater har vært utfordrende da de bygger på selvrapporteringsdata. Videre forskning med studiedesign bygget på medisinske journaler, registerdata eller biologiske data er nødvendig.
Background: The use of prescribed drugs in the Norwegian population is increasing. Knowledge of which drugs are used, who uses it and how they are used, is a prerequisite for optimization of the prescribed drug use in the population. Among inmates in Norwegian prisons, there is an accumulation of living condition issues, intoxicants and mental disorders. At the same time, there is no recent studies on the use of prescribed medicines among the inmates in Norway. Purpose: The purpose of the study is to provide an updated overview on the use of prescribed psychotropic drugs, with the main focus on the addictive drugs among the inmates in Norwegian prisons. The material and the method: This master thesis is based on the data from The Norwegian offender mental health and addiction study (the NorMa-study). The NorMa-study is both a cross-sectional and a cohort study with the intention of following inmates over time after their release. The master thesis contains only data from the cross-sectional study’s survey. The NorMa-study was conducted in the period 2013-2014 at 57 prison units in Norway, and 1499 inmates (96 of who were females) responded to the questionnaire. The prescribed drugs examined in the study were; sleeping medication, sedative medication, medication for depression, LAR-medication, pain medication and medication for ADHD. The data was analysed using SPSS. Adjusted odds ratios (OR) and 95% confidence intervals were calculated using logistic regression analysis. Results: Sleeping medication was found to be the most used medication among the prisoners in the Norwegian prisons, both before and during their incarceration. The results showed that use of sleeping medication was higher among male inmates, especially young male inmates. The use of sedatives and pain medication were higher among female inmates. With the exception of sleeping medicine, there was less drug use while they were incarcerated compared to before. There was no significant change in the use of LAR and ADHD VIII medications for the periods before and during their incarceration. Inmates used more psychotropic drugs than the general population, with the exception of pain medicine. The usage of all the prescribed drugs examined, was associated with mental illness (HSCL-10 score for anxiety and depression). Conclusion: This study is the first to consider the use of prescribed psychotropic drugs among inmates since 2005, and the first of its kind to research the use of prescribed addictive drugs among inmates, both prior to incarceration and during their prison sentence. The results of this study are representative of the Norwegian prison population. When comparing with similar studies, it was found that the use of sleep medicine among Norwegian inmates differed. Based on knowledge of inmates' mental health, inmates are expected to report more use of psychotropic drugs than the general population. At the same time, less use of pain medicine among prisoners should be investigated more closely. This master thesis provides an updated knowledge on inmates' drug use, and the results indicate that focus on the inmates' mental health should be given high priority. It should be mentioned that stratification of the study results has been challenging as they are based on self-reporting data. Further research with study design built on medical records, register data or biological data is necessary.