dc.description.abstract | Sammendrag Hva er problemet med dagens sykehusstruktur? • Pasientene ønsker best mulig helsetilbud nærmest mulig. • Mange sykehus har ikke livsgrunnlag med dagens høyteknologiske medisin og faglige anbefalinger om pasientvolum. • Dagens sykehusstruktur er inkonsistent, uhensiktsmessig og kostbar, og derfor delvis dårlig utnyttet. • Pasientene mottar ikke likeverdige helsetjenester. • Ingen vet hvor sykehusene bør være og hva de skal gjøre. • Endeløse og kostbare utredninger. • Ingen tydelige parametere for lokalisering og funksjonsfordeling følges, men den som mobiliserer mest oppmerksomhet og følelser vinner. Hva er årsaken til problemet? • Norge har utfordrende topografi og spredt befolkning. • «Sykehus» er ikke en entydig størrelse, men må sees i nivåer av kompleksitet. • Det finnes ingen tydelige parametere for å stenge/nedgradere eller oppretter/oppgradere ett sykehus. • Faglige anbefalinger følges ikke, eller feiltolkes. • Opptaksområder følger administrative grenser og ikke pasientens behov. • Helseforetak, og ikke helseregion eller Helse- og omsorgsdepartementet, finner ofte på lokale løsninger. Hva er hypotesen vår? • En metode med reisetid og befolkningsgrunnlag (Helsemodell) som parametere basert på faglig grunnlag kan bidra til å plassere sykehus og sykehusfunksjoner over hele landet. • Målet om ett likeverdig og tilfredsstillende helsetilbud er nærmere med Helsemodellen enn med dagens sykehusstruktur. • Faglig solide sykehus er bedre rustet for framtidens befolkningsutvikling. NIVÅ 1 Helsehus 2 Medisinsk sykehus 3 Akuttsykehus 4 Stort Akuttsykehus 5 Regionalt sykehus 6 Nasjonalt sykehus Maksimum reisetid 30-60 min 60 min 60 min 60 min Ingen Ingen Minimum befolkningsgrunnlag 5.000 30.000 60.000 120.000 Ingen Ingen Ideelt befolkningsgrunnlag 10.000- 150.000 60.000- 300.000 120.000- 450.000 240.000- 600.000 500.000- 1.500.000 1.000.000 Hva er resultatene? • Til tross for krav om tilstrekkelig befolkningsgrunnlag foreligger det livsgrunnlag for like mange sykehus. • Mange sykehus som med dagens opptaksområder framstår med lavt befolkningsgrunnlag har egentlig høyere befolkningsgrunnlag. • Hammerfest, Gravdal, Hadsel, Sandnessjøen og Voss har enten ikke tilstrekkelig befolkningsgrunnlag eller er feilplassert. • SI Hamar slås sammen med SI Elverum. • Nye sykehus i Alta, Steinkjer, Sandnes, Oslo Sør (Ski) og Oslo Nord (Ullensaker). • Antall sykehus med akuttkirurgi reduseres fra 45 til 31. • Antall barneavdelinger er tilnærmet uendret. Det stenges fem (Hammerfest, Levanger, Kristiansund, Førde og Arendal), mens det åpnes fire (Harstad, Steinkjer, Bærum og Oslo Sør). • For å ha bedre tilgang for hele befolkningen trengs det en betydelig oppgradering av akutte helsetjenester utenfor sykehuset (oppgraderte legevakt/helsehus og ambulanse). • I 2040 vil det kun være behov for et ekstra sykehus i Stjørdal. Noen mindre sykehus i de største byene bør oppgraderes. • Dagens sykehusstruktur vil i Stavanger og Osloområde ha kapasitetsproblemer eller skape gigant sykehus. • Ingen av de nedlagte sykehus vil i 2040 oppnå minimum befolkningsgrunnlag. Hva er årsaken til resultatene? • I dagens sykehusstruktur har alle fylker kommuner som er allokert til feil, det vil si at kommunene ikke sokner til nærmeste sykehus. • Konsistent gjennomføring av Helsemodellens metode med varierende nivåinndeling etter befolkningsgrunnlag og reisetid, og allokering av kommuner til nærmeste sykehus. Hva betyr resultatene? • Mer lik og høy kvalitet i hele spesialisthelsetjenesten. • Mer likeverdige helsetjenester til folk flest. • Raskere og rimeligere prosess i omorganisering av sykehusstruktur. • Framtidsrettet sykehusstruktur. | nob |