dc.contributor.author | Eilertsen, Lillian Sandbakken | |
dc.date.accessioned | 2017-02-08T22:27:46Z | |
dc.date.available | 2017-02-08T22:27:46Z | |
dc.date.issued | 2016 | |
dc.identifier.citation | Eilertsen, Lillian Sandbakken. Skolelederes profesjonsutvikling En profesjon- felles kunnskapsbase. Master thesis, University of Oslo, 2016 | |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/10852/53749 | |
dc.description.abstract | I vårt prosjekt har vi hatt som målsetting å løfte frem hvordan skoleledere videreutvikler sin profesjonelle plattform. Profesjonen må sette seg i stand til å møte en rekke nye utfordringer og forventninger, som spenner fra administrasjon til pedagogisk lederskap. I oppgaven har vi drøftet hvordan skoleledere videreutvikler sin kunnskapsbase for å møte de ulike oppgavene. Vi har diskutert forhold rundt kunnskapsutvikling og vist hvordan samspillet mellom teoretiske og erfaringsbaserte kunnskaper utvikler nye kunnskap og praktisk klokskap. Vår problemstilling ble: Hvordan videreutvikler skoleledere sin profesjonelle plattform? Vi har gjennomført et kvalitativt forskningsprosjekt der vi har intervjuet fire erfarne skoleledere i en stor bykommune. For å få et innblikk i hvordan skolelederne videreutviklet sin profesjonelle kunnskapsbase, utarbeidet vi tre forskningsspørsmål som ble grunnlaget for intervjuguiden: 1. Hvilke erfaringsbaserte eller teoretiske kunnskaper er det viktig å ha for å kunne utøve rollen som skoleleder? 2. Hvilke av disse kunnskapene er viktigst for å kunne utføre jobben som skoleleder? 3. På hvilke arenaer blir kunnskapene videreutviklet? Som rammeverk i analysen har vi brukt Aristoteles (2013) sine tre kunnskapsformer episteme, techne og fronesis. I en profesjonssammenheng vil episteme representere de teoretiske og vitenskapelige kunnskapene, techne vil representere metodisk utførelse, og fronesis vil representere praktisk, etisk klokskap. I denne oppgaven har vi vist hvordan kunnskapsformene var i samspill når skoleledere utviklet både kunnskapsrepertoaret og ferdighetsrepertoaret, og vi har vist hvordan de ulike kunnskapsformene hadde sin egen rolle i kunnskapsutviklingen. Vi har drøftet hvordan skolelederne brukte ulike arenaer for å utvikle kunnskap. I tillegg har vi vist hvordan kunnskapsutviklende prosesser (Roald, 2012) på egen arbeidsplass og sammen med rektorkolleger var spesielt viktig for kunnskapsutviklingen. I analysen har vi også brukt Bernstein sin kunnskapsteori. Bernsteins (2000) inndeling i vertikale og horisontale kunnskapsdiskurser trekker et skille mellom vitenskapelig og hverdagslig kunnskap, slik at vi kan forstå betydningen av kunnskaper i ulike kontekster. Vi har spesielt diskutert den fronesiske delen av kunnskapsbasen, og behovet for å tematisere og avklare kunnskapsformen innenfor en vitenskapelig ramme. | nob |
dc.language.iso | nob | |
dc.subject | kunnskapsteori | |
dc.subject | kunnskapsformer | |
dc.subject | profesjonalitet | |
dc.subject | kunnskapsdiskurser | |
dc.subject | profesjonsutvikling | |
dc.subject | kunnskapsbaser | |
dc.subject | Profesjon | |
dc.subject | kunnskap | |
dc.title | Skolelederes profesjonsutvikling En profesjon- felles kunnskapsbase | nob |
dc.type | Master thesis | |
dc.type | Group thesis | |
dc.date.updated | 2017-02-08T22:27:45Z | |
dc.creator.author | Eilertsen, Lillian Sandbakken | |
dc.identifier.urn | URN:NBN:no-56923 | |
dc.type.document | Masteroppgave | |
dc.type.document | Gruppeoppgave | |
dc.identifier.fulltext | Fulltext https://www.duo.uio.no/bitstream/handle/10852/53749/1/Masteroppgave-i-Utdanningsledelse-L.pdf | |