Abstract
Bakgrunn og formål
I dag begynner de fleste små barn i Norge i barnehage når de er cirka ett år. Dette er en situasjon som er muliggjort av den storstilte barnehageutbyggingen som har vært initiert av myndighetene de senere årene med en lovfestet rett til barnehageplass og en statlig regulert maksimalgrense for betaling. Tall fra SSB viser at det har vært en kraftig vekst i andelene barn som går i barnehage de siste ti årene, spesielt blant de minste. I 2001 gikk 38% av 1- og 2-åringene i barnehage, mens 79% av 1- og 2-åringene går i barnehage i dag (Statistisk sentralbyrå, 2012) Når stadig flere små barn tilbringer stadig mer tid i barnehagen er det svært viktig for samfunnet, familiene og barna at barnehagetilbudet er tilrettelagt for denne aldersgruppen. Med mange ettåringer i barnehagen er det behov for å rette oppmerksomheten mot hvilke spesiell behov de yngste barna har. Det er svært viktig at barnehagens rutiner ved oppstart er tilpasset små barns behov, slik at denne oppstarten ikke påfører små barna unødige belastninger. Økt kunnskap om hvilke faktorer som er viktige når barna begynner i barnehagen, er relevant for å kunne sikre små barn en lettere overgang og et godt barnehagetilbud.
Overgangen til barnehagen er en av de første store overgangene barn går gjennom. Barnets overgang til barnehagen krever tilpasning til et nytt miljø med nye roller og et nytt fysisk miljø som kan være en stor påkjenning for de små. Mye energi kreves for å tilpasse seg disse stressende følelsene. Hver gang en gjennomgår en så stor forandring, krever det en stor del av energien å tilpasse seg, noe som gjør en sårbar for stress. Søvn er et sensitivt barometer for psykologisk stress og endringer i søvnmønster i respons til stress, er vist hos både spedbarn, små barn og ungdommer.
I denne kvantitative studien har jeg hatt til formål å undersøke om det er en forskjell i barns søvnmønster fra før til etter barnehagestart og hvorvidt ulike barne, familie- og barnehagevariabler har sammenheng med søvnendring. Dette kan si noe om hvordan barnehagestart påvirker barn, og gi indikasjoner om hvorvidt barnehagestart oppleves som stressende for norske barn. Designet i studien gir ikke grunnlag for å trekke kausale slutninger med hensyn til årsaker til endring i søvn.
Utvalg
Undersøkelsen baserer seg på allerede innsamlet datamateriale som er stilt til rådighet av Atferdssenteret: norsk senter for studier av problematferd og innovativ praksis (et datterselskap av UniRand AS, heleid av universitetet i Oslo). Datamaterialet er lånt fra Barns Sosiale Utvikling, en pågående longitudinell studie av 1159 barn fra 5 kommuner sør-øst i Norge (Porsgrunn, Skien, Bamble, Tinn og Drammen), fordelt på tre fødselskohorter (2006, 2007, og 2008). Blant barna i studien var det 559 jenter og 600 gutter. I denne undersøkelsen er utvalget begrenset til barn som starter i barnehagen i alderen 7-24 mnd, noe som medførte et utvalg på 927 barn, med en gjennomsnittsalder 14,2 måneder ved barnehagestart.
Dataanalyse
For å besvare forskningsspørsmålene ble det benyttet statistiske analyser i SPSS. Korrelasjonsanalyser ble benyttet for å kunne gi informasjon om forholdet mellom variablene som benyttes i studien. Videre ble det foretatt t-tester (paired samples) for å undersøke om det var signifikante forskjeller i søvnmønster etter barnehagestart. For å analysere differanser i endring i søvn, ble det valgt å bruke multippel hierarkisk regresjonsanalyse.
Resultater
Analysene viste at det skjer en endring i barns søvnmønster etter barnehagestart. Barn sov i gjennomsnitt 1,3 timer mindre per døgn og våknet mindre om natten etter barnehagestart. Det var ingen signifikante endringer i hvorvidt foreldre opplevde barns innsovning som problematisk. Endringen i barns søvnmønster etter barnehagestart hadde sammenheng med barnets temperament og egenskaper ved barnehagen, som antall barn per voksen og hvorvidt barna fikk primærkontakt ved oppstart i barnehagen. Resultatene kan indikere at overgangen oppleves som stressende for små barn.