dc.date.accessioned | 2013-03-12T10:39:03Z | |
dc.date.available | 2013-03-12T10:39:03Z | |
dc.date.issued | 2006 | en_US |
dc.date.submitted | 2006-04-24 | en_US |
dc.identifier.citation | Gimnæs, Elen. Om arbeidsgivers adgang til å hente inn helseopplysninger gjennom samtale med arbeidssøker. Spesialoppgave, University of Oslo, 2006 | en_US |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/10852/20717 | |
dc.description.abstract | Det rettslige utgangspunkt etter aml § 9-3 (1) er at arbeidsgiver har en begrenset adgang til å innhente helseopplysninger om arbeidssøker under ansettelsen. Bakgrunnen for regelen i aml § 9-3 (1) er i følge forarbeidene at søkerens helse ikke skal tillegges betydning ved ansettelser, fordi det kan medføre at grupper av arbeidstakere holdes utenfor arbeidslivet. Helseopplysninger kan innhentes på flere måter. I oppgaven er det lagt til grunn at helseopplysningene blir innhentet ved samtale eller intervju mellom arbeidsgiver og arbeidssøker. I enkelte tilfeller kan være vanskelig å vite hvor grensene går for hva som er innhenting og hva som er en helseopplysning. Dette må avgjøres konkret i hvert enkelt tilfelle.
Arbeidsgiver har etter aml § 9-3 (1) adgang til å hente inn de helseopplysninger som er nødvendige for å avgjøre hvorvidt arbeidssøkeren vil klare å utføre de oppgaver som knytter seg til stillingen. Det er kun strengt saklige formål som berettiger behovet for helseopplysninger.
Generelle spørsmål som ikke retter seg konkret inn mot søkerens helseforhold, er som utgangspunkt tillatt. Lovligheten av arbeidsgivers innhenting av helseopplysninger må i tilfeller av generelle spørsmål likevel vurderes i forhold til hvilken stilling og hvilke arbeidsoppgaver det er snakk om. Helseopplysninger om arbeidssøker som er relevante og nødvendige å hente inn ved ansettelse til en bestemt stilling, kan ha liten relevans og være unødvendige ved ansettelse til en annen stilling.
Det antas at arbeidsgivers adgang til å innhente helseopplysninger gjennom spørsmål som er direkte eller konkrete, er svært begrenset. Dette må som utgangspunkt også gjelde selv om arbeidsgiver har et saklig formål med å innhente konkrete helseopplysninger. Det er nødvendighetsvilkåret i aml § 9-3 (1) som setter grensene for hvor konkrete opplysninger om helse arbeidsgiver kan etterspørre under intervjuet. Nødvendighetsvilkåret skal tolkes strengt. På grunn av vanskene med å dokumentere hvilket formål arbeidsgiver har med de spørsmål han stiller, er det problematisk å operere med arbeidsgivers formål som et skille mellom lovlig og ulovlig innhenting av helseopplysninger etter aml § 9-3 (1).
Det legges til grunn at dersom arbeidsgiver under intervjuet mottar helseopplysninger som går utover det han etterspør, må dette være arbeidssøkers eget ansvar.
Kontrolltiltaket må i tillegg til å være nødvendig etter aml § 9-3 (1), også være saklig og forholdsmessig etter aml § 9-1 (1). Dersom arbeidsgivers innhenting av helseopplysninger oppfyller nødvendighetsvilkåret etter aml § 9-3 (1), er tiltaket mest sannsynlig også saklig og forholdsmessig etter aml § 9-1 (1). | nor |
dc.language.iso | nob | en_US |
dc.title | Om arbeidsgivers adgang til å hente inn helseopplysninger gjennom samtale med arbeidssøker : Med hovedvekt på nødvendighetsvilkåret i aml § 9-3 (1) | en_US |
dc.type | Master thesis | en_US |
dc.date.updated | 2006-10-23 | en_US |
dc.creator.author | Gimnæs, Elen | en_US |
dc.subject.nsi | VDP::340 | en_US |
dc.identifier.bibliographiccitation | info:ofi/fmt:kev:mtx:ctx&ctx_ver=Z39.88-2004&rft_val_fmt=info:ofi/fmt:kev:mtx:dissertation&rft.au=Gimnæs, Elen&rft.title=Om arbeidsgivers adgang til å hente inn helseopplysninger gjennom samtale med arbeidssøker&rft.inst=University of Oslo&rft.date=2006&rft.degree=Spesialoppgave | en_US |
dc.identifier.urn | URN:NBN:no-36476 | |
dc.type.document | Spesialoppgave | en_US |
dc.identifier.duo | 39204 | en_US |
dc.contributor.supervisor | Katrine Rygh Monsen | en_US |
dc.identifier.fulltext | Fulltext https://www.duo.uio.no/bitstream/handle/10852/20717/1/39204.pdf | |