dc.date.accessioned | 2013-03-12T09:15:40Z | |
dc.date.available | 2013-03-12T09:15:40Z | |
dc.date.issued | 2004 | en_US |
dc.date.submitted | 2004-09-13 | en_US |
dc.identifier.citation | Lange, Alexander Wiken. Holdninger og handlinger. Hovedoppgave, University of Oslo, 2004 | en_US |
dc.identifier.uri | http://hdl.handle.net/10852/13621 | |
dc.description.abstract | Jeg har i denne oppgaven sett nærmere på hvilke utenrikspolitiske prioriteringer som lå bak den norske Midtøstenpolitikken i FNs Sikkerhetsråd 2001-02. Med bakgrunn i generelle trekk ved norsk utenrikspolitikk trakk jeg fram tre hypoteser som sammen eller hver for seg kunne forklare den norske politikken:
1. Norges politikk kan forklares av et norsk ønske om å fremme et handlekraftig og sterkt FN.
2. Norge prioriterte realpolitiske og sikkerhetspolitiske hensyn i utformingen av politikken.
3. Norge ønsket å oppnå innflytelse gjennom å fremme idealistisk politikk.
De tre hypotesene er basert på ulike teoretiske perspektiver. Realisme, idealisme og liberal institusjonalisme er benyttet, blant annet for å forklare Norges forhold til USA, FN og Midtøsten. Videre er ulike teoretiske perspektiver på småstaters utenrikspolitikk og Norges idealistiske politikk brukt som grunnlag for hypotesene.
Oppgaven bygger likevel i stor grad på empiri. Jeg knytter norske utenrikspolitiske tradisjoner opp til de teoretiske perspektivene, og dette danner et nyttig grunnlag for analysen. For å kunne analysere problemstillingen har det vært nødvendig å se på hvilke forhold som påvirker Norges muligheter til å ha en selvstendig politikk. Blant de mest sentrale forholdene er: Midtøstenkonfliktens historie, Norges forhold til USA, USAs forhold til Israel og Sikkerhetsrådet som arena.
Analysen viser at samtlige tre hypoteser finner støtte, men enkelte sterkere enn andre. FN-hypotesen bekreftes av at Norge gjennom sin politikk hele tiden ønsket å fremme konsensus i Sikkerhetsrådet. Realpolitikkhypotesen finner støtte ved at Norge i svært stor grad fulgte USAs politikk. Samvariasjonen mellom Norges og USAs politikk kan imidlertid også skyldes andre forhold, og hypotesen kan derfor ikke endelig bekreftes. Hypotese 3 finner støtte, men i en moderert form: Norge ønsket ikke å profilere seg som en generell idealist, men ønsket å fortsatt ha en rolle i fredsprosessen i Midtøsten. Dette kan trolig skyldes den innflytelsen Norge fikk gjennom Osloprosessen. | nor |
dc.language.iso | nob | en_US |
dc.title | Holdninger og handlinger : Norges Midtøstenpolitikk i FNs Sikkerhetsråd 2001-02 | en_US |
dc.type | Master thesis | en_US |
dc.date.updated | 2005-01-27 | en_US |
dc.creator.author | Lange, Alexander Wiken | en_US |
dc.subject.nsi | VDP::240 | en_US |
dc.identifier.bibliographiccitation | info:ofi/fmt:kev:mtx:ctx&ctx_ver=Z39.88-2004&rft_val_fmt=info:ofi/fmt:kev:mtx:dissertation&rft.au=Lange, Alexander Wiken&rft.title=Holdninger og handlinger&rft.inst=University of Oslo&rft.date=2004&rft.degree=Hovedoppgave | en_US |
dc.identifier.urn | URN:NBN:no-10176 | en_US |
dc.type.document | Hovedoppgave | en_US |
dc.identifier.duo | 20816 | en_US |
dc.contributor.supervisor | Anders Kjølberg | en_US |
dc.identifier.bibsys | 05014698x | en_US |
dc.identifier.fulltext | Fulltext https://www.duo.uio.no/bitstream/handle/10852/13621/1/20816.pdf | |