dc.description.abstract | Det marine miljø er utsatt for mange miljøgifter som slippes ut fra industrien, via luftforurensing og dårlig avfallshåndtering i stort sett alle land. Comet assay er en anerkjent analysemetode som er mye brukt til å undersøke grad av miljøforurensning ved å måle DNA-skade i enkeltceller. Målet med litteraturstudien er å undersøke metodevariasjoner i studier som har brukt comet assay metoden til kvantifisering av DNA skade i marine organismer og hvordan dette kan påvirke resultatene fra metoden, der et utvalg av artikler fra de to taksonomiske gruppene Fisk (Pisces) og Bløtdyr (Mollusca) har blitt gjennomgått. De parameterne som er undersøkt er prøvetakning, lagring av prøver, lysering, elektroforese og scoring. PubMed er brukt som søkemotor til å finne utvalget av forskningsartikler. Design og prøvetakningsresultatene, og scoring resultatene er delt opp i tre deler 1) de studiene som har studert hvor mye DNA-skade et eller flere spesifikke miljøgifter eller andre kilder til stress kan forårsake, 2) studiene som har eksponert organismer eller celler for sedimentekstrakt og 3) studiene som har undersøkt DNA-skade i forurensede områder. De cellene/vevene som har blitt undersøkt mest er gjeller og hemocytter/erytrocytter. Studiene bruker for det meste samme strøm (300 mA) og spenning (25 V). Elektroforesetiden i studiene i bløtdyr varierer fra 5 til 30 minutter og den alkaline utkveilingstiden varierer fra 5 til 45 minutter, i fisk varierer elektroforesetiden fra 15 til 30 min og den alkaline utkveilingstiden fra 15 til 80 minutter. Ingen av studiene har skrevet noe om hvor lang tid de har lagt prøvene på is/kjølig før støpning i agarose, men i noen studier er det oppgitt at prøvene har blitt lagt på is/kjølig umiddelbart etter prøvetakning. Lagring av prøver på is/kjølig kan ha en påvirkning på DNA-skade, dette burde derfor undersøkes nærmere ved senere studier. Forskjeller i artssensitivitet mellom ulike rekker og mellom ulike celler og vev kan ha en påvirkning på resultatet for eksempel i sammenligning med hemocytter og gjeller der gjeller er mer sensitive for DNA-skade. Tiden i alkalin utkveiling varierer i stor grad og er en av parameterne som kan ha innvirkning på resultatene sammen med spenningsgradienten som svært få studier har regnet ut. Variasjonen av parametere som har blitt brukt i scoring gjør det vanskelig å sammenligne resultater på tvers av studier derfor kan det være lurt å oppgi flere parametere i studier gjort med comet assay. Det er noen studier som ikke har regnet med «hedgehogs» i sine resultater, dette kan føre til at resultatene viser mindre grad av DNA-skade enn det faktiske antallet. Alt i alt bør det stilles større krav til dokumentasjon av alle vurderingsparametere i comet assay, og det anbefales for fremtidige studier å undersøke hvordan agarosekonsentrasjon, prøveopparbeiding og særlig vevsprosessering, samt både korttids- og langtids-lagring av prøver påvirker resultatene i comet assay. | nob |