Abstract
Bakgrunn: Internasjonale retningslinjer anbefaler for tiden direktevirkende perorale antikoagulantia (DOAK) som førstelinjebehandling for kreft-assosiert trombose (KAT). Sett bort fra kliniske studier, finnes det imidlertid lite data angående bruk av DOAK hos pasienter med KAT. Mål: Denne studien utforsket endringen i behandlingsmønstre på antikoagulasjon over 15 års periode og analyserte insidensrater, samt 6- og 12-måneders kumulativ insidens av blødningskomplikasjoner hos pasienter med KAT, basert på krefttyper under antikoagulasjonsbehandling. Metode: Pasienter i alderen ≥18 år med aktiv kreft og førstegangs venøs tromboembolisme (VTE) i perioden 2005-2020 ble identifisert gjennom Venøs Trombose Register på ØstfOLd sykehus (TROLL register). Behandlingsmønstre ved antikoagulasjon og antikoagulasjons-relaterte blødningshendelser var utfallsmål. Resultater: Medianalder hos 842 inkluderte pasienter ved diagnosetidspunktet var 69 år (IQR 61-77 år), og 443 (52,6 %) var menn. 526 pasienter (62,5 %) hadde lungeemboli, mens 255 (30,3 %) hadde dyp venetrombose. 713 (85,8 %) pasienter ble foreskrevet lavmolekylært heparin (LMWH), mens 64 (7,7 %) fikk DOAK og 54 (6,5 %) mottok vitamin K-antagonister som initial antikoagulasjonsbehandling. Bruken av DOAK, som førstegangsbehandling, økte gradvis fra 3% i 2013 til 18,0 % i 2020. Insidensraten av større blødninger var 6,9 (95 % KI 5,2 – 9,2) per 100 personår og 10,1 (95% KI 8.0 – 12.9) for klinisk relevant ikke-alvorlig blødning (CRNMB). Konklusjon: De fleste av pasientene behandles fremdeles primært med LMWH. Imidlertid kan et gradvis økende bruk av DOAK observeres. Totalt sett er blødningskomplikasjoner i klinisk praksis sjeldne og kan sammenlignes med det som er rapportert i randomiserte studier.